Organizată după reguli militare, "dotată" cu veritabile tabere de antrenament și specializată în acte de mare violență... Așa este descrisă, pe scurt, de procurorii DIICOT, gruparea condusă de cunoscutul interlop Adrian Marin Botez și intitulată "Academia Infractorilor Români", împotriva căreia autoritățile au pornit, ieri dimineață, o amplă ofensivă. Sub coordonarea DIICOT, polițiștii și trupele speciale au făcut 54 de percheziții pentru prinderea a 26 de indivizi despre care există informații că ar face parte din stricta ierarhie a acestei rețele coordonate de Botez. Oamenii legii spun că, în perioada 2013-2015, "soldații" și "ofițerii" „Academiei“ au dat numeroase lovituri în țări precum Belgia, Andorra, Germania, Austria, Olanda sau Croația și au furat din magazine de lux bijuterii și ceasuri în valoare totală de 10 milioane de euro.
FOLOSEAU COCKTAILURI MOLOTOV Modul de operare folosit era unul bazat pe forță, însă violența exercitată nu era haotică, ci standardizată și aplicată la secundă de infractori... Hoții își pregăteau întotdeauna un plan, pe care îl respectau cu sfințenie. Se documentau în legătură cu spațiile comerciale vizate, studiau măsurile de protecție, traseele pe care se puteau face apoi nevăzuți și căile de atac. „Nu se foloseau pentru fugă niciodată autoturisme. Tabăra infracţională era întotdeauna la periferia oraşelor. Jafurile erau comise şi ziua, şi noaptea, fiind utilizate inclusiv cocktailuri Molotov pentru pătrundere”, a declarat procurorul Georgiana Hossu, adjunctul DIICOT. În timpul loviturii, un membru al găștii rămânea în afara acțiunii propriu-zise, în ușa magazinului, și cronometra totul, având grijă ca operațiunea să nu dureze mai mult de 60 de secunde. La finalul loviturii, suspecții se retrăgeau pe rute diferite. Această limită de timp a fost "patentată" cu succes de membrii grupării sârbești "Pantera Roz". Anchetatorii spun că suspecții nu acționau cu arme de foc și se fereau să rănească persoanele pe care le imobilizau.
"NU VĂD, NU AUD, NU VORBESC" Organizarea rețelei, din care făceau parte peste 100 de oameni, toți recrutați din Neamț, combina rigoarea militară cu principiile "Legii Tăcerii". "Regulile acestui grup sunt adunate într-un cod intitulat "Regulamentul Academiei Infractorilor Români". Este un cod ce conține capitole distincte, referitoare la pregătirea fizică, psihică, teoretică, practică şi de anchetă prin care trebuia să treacă fiecare membru”, a mai explicat Georgiana Hossu. „Exista o regulă: dacă te caută şi te ia garda, te mai întorci acasă, niciodată nu te mai întorci când te caută şi te ia preotul. Oamenii erau încurajaţi astfel că vor scăpa dacă sunt arestaţi, dar avertizați să nu trădeze. (...) Gruparea funcţiona după legea „Omerta“ - nu văd, nu aud, nu vorbesc”, a mai spus Hossu.
ANTRENAȚI ÎN CASE SPECIALE Indivizii care făceau parte din "Academie" erau antrenaţi în case speciale, cu geamuri acoperite cu folii negre. "Erau aduşi în aceste imobile cu saci pe cap", a precizat Hossu. Pregătirea dura 90 de zile. Fiecărei persoane care intra în organizație i se întocmea un dosar, în care apăreau nume, prenume, date despre familie, cazier, copie a cărții de identitate, înălțime, greutate, date medicale, fotografie, amprente și fire de păr (probe ADN), dar și informații despre vicii. Rețeaua avea o structură piramidală - un lider suprem (Adrian Marin Botez) și mai multe eșaloane de conducere, subordonate acestuia, fiecare palier fiind specializat și coordonat de "ofițeri". Cel mai de jos dintre ele era cel al executanților, din care făceau parte tineri (minori sau majori) racolați cel mai adesea din familii dezorganizate. Rețeaua mai avea un contabil, dar și avocați pentru membrii acuzați de trădare...
"CAZ UNIC" Ancheta realizată de procurorii DIICOT este una dintre cele mai complexe din istoria acestei instituții și, potrivit unor surse citate de Mediafax, și cea mai scumpă (300.000 de euro). "Este un caz unic în istoria DIICOT din 2004 până acum. O să vedeţi că nu exagerăm, în jurul acestui dosar fiind constituită o echipă comună formată din procurori din România, Marea Britanie şi Belgia. Procurorii DIICOT au efectuat în acest dosar peste 50 de comisii rogatorii pentru lămurirea întregii situaţii sub toate aspectele ei. Începând cu 2013, am monitorizat activitatea infracţională a grupării", a adăugat Georgiana Hossu. Acțiunea a fost pusă în executare cu sprijinul brigăzilor de combatere a criminalității organizate Neamț și Vrancea, Direcției Generale de Poliție a Municipiului București - Serviciul Grupări Infracționale Violente, dar și cu ajutorul Institutului Național de Criminalistică. Procurorii DIICOT au mai precizat că suportul de specialitate a fost asigurat, în permanență, de SRI și de Direcția de Operațiuni Speciale.