Statele Unite şi-au urmărit permanent interesele naţionale în cooperarea cu aliaţii lor, adeseori prin intermediul bazelor militare amplasate în străinatate, dar au furnizat în schimb ţărilor-gazdă ajutoare umanitare sau de reconstrucţie. Aceste baze sînt amplasate de Statele Unite numai la invitaţia prealabilă a ţării gazdă materializată prin semnarea unui acord. Aceste acorduri creează o gamă variată de beneficii, cele mai importante fiind contactul dintre cele două armate şi stabilizarea regională.
Unele dintre aceste baze sînt dezafectate pe măsură ce realităţile din teren se schimbă sau sînt reamplasate pentru a răspunde mai bine ameninţărilor de securitate. Este cazul bazei militare americane din Islanda, închise în 2006 sau a celor din Germania şi din alte părţi ale Europei Occidentale, care se încadrează în eforturile Statelor Unite de repoziţionare şi consolidare globală. Bazele de mari dimensiuni cu activitate permanentă sînt tot mai mai puţin preferate de strategii din Statele Unite, pe măsură ce în ultimii 15 ani are loc o restrîngere a numărului de baze americane din străinătate.
Regîndirea strategică constă în transformarea bazelor militare americane care au nevoie de infrastructură specială în amplasamente de cooperare în materie de securitate de dimensiuni mai mici şi care depind într-o măsură mai mare de susţinerea ţării gazdă. De exemplu, aviaţia americană are acces la o bază aeriană din Dakar din Senegal şi a folosit-o pentru evacuarea unor diplomaţi din Liberia, în 2003. În pofida faptului că Statele Unite nu mai nevoie acută de baze militare în Europa Occidentală, există noi cerinţe în acest sens în Europa de Est. În 2006, Statele Unite au semnat astfel de acorduri cu Bulgaria şi România. Pe lîngă luptă, intimidare şi menţinerea prezenţei americane în puncte-cheie ale lumii, 34 dintre cele mai importante baze militare americane (care valorează peste 800 de milioane de dolari) permit forţelor de reacţie rapidă să răspundă crizelor sau dezastrelor naturale, cum ar fi cutremurele din Iran şi Pakistan, valurile seismice sau alunecările de teren din Asia şi să ofere ajutoare umanitare sau protecţie.