Prestigioasa universitate Harvard şi-a anunţat cea mai importantă schimbare făcută în programa de învăţămînt din ultimele trei decenii, care pune accent pe religie, problemele culturale, ştiinţe şi pe depăşirea unui "provincialism american".
Planul de învăţămînt din cea mai veche universitate din Statele Unite a fost criticat pentru că se axează prea puţin pe subiecte academice în favoarea problemelor din viaţa reală şi pentru că se opune religiei organizate. "Revizuirile" au fost în lucru timp de trei ani. Una dintre cele opt materii noi cerute, "societăţile lumii", doreşte să ajute studenţii să învingă "provincialismul american" prin obişnuirea lor cu valorile, obiceiurile şi instituţiile care diferă de cele proprii, se arată într-un raport de 34 de pagini despre schimbările de la Harvard. O propunere mai veche ar fi putut face ca Harvard să fie unic printre universităţile asemănătoare din cadrul elitei Ivy League, prin cererea ca studenţii să studieze religia ca pe o materie distinctă, dar această propunere a fost abandonată în luna decembrie. Schimbările aduse cerinţelor de educaţie generală şi impuse studenţilor încă se mai referă la credinţele şi practicile religioase. Studiul acestor probleme va fi însă inclus într-o materie mai vastă, de "cultură şi credinţă". Aceasta va face cunoscute studenţilor ideile, arta şi religia în contextul condiţiilor sociale, politice, religioase, economice şi interculturale care le-au creat. Facultatea de Arte şi Ştiinţe din cadrul Harvard va vota acest raport în luna martie, dar oficiali de la universitate au spus că se aşteaptă ca raportul să fie implementat. Universitatea va anunţa în curînd şi un nou preşedinte care să pună în aplicare schimbările.
Universitatea Harvard, fondată acum 371 de ani pentru a educa miniştri puritani, a fost criticată de anumiţi conservatori în ultimele decenii şi numită un "zid" liberal care nu acceptă religia. O grupare de şase profesori şi doi studenţi care au întocmit noua programă au spus că religia ar trebui să se adreseze studenţilor, dar numai ca una dintre multiplele influenţe cuturale. "Harvard este o instituţie care există de secole, dar religia este o parte importantă din viaţa studenţilor noştri", au adăugat aceştia, menţionînd că 94% dintre studenţii de la Harvard au declarat că discută despre religie "frecvent" sau "ocazional", iar 71% dintre ei participă la slujbe religioase. Conform schimbărilor, ştiinţa devine foarte importantă şi include studiul problemelor etice referitoare la cercetarea de celule originare embrionare, care a dat speranţa unor videcări de boli precum Alzheimer, dar care a fost şi contestată şi considerată o distrugere imorală a vieţii umane. Plagiatul e o altă materie nouă, avînd în vedere scandalul de anul trecut de la Harvard, cînd un roman al unui student, Kaavya Viswanathan, a fost descoperit că avea pasaje copiate dintr-o altă lucrare.
Programa de învăţămînt este prima schimbare importantă de cînd Harvard a formulat actualele cursuri de bază, în anii '70. Aceasta a fost susţinută de fostul preşedinte de la Harvard, Lawrence Summers, care a demisionat din post în iunie, în urma unei revolte a facultăţii, din cauza stilului său de conducere. Alte noi cerinţe includ studiul raţionamentului empiric, al celui etic, ştiinţa sistemelor vii, ştiinţa universului fizic şi "înţelegerea estetică şi interpretativă".